teem(3)

Alustavaa pohdintaa: - Suurella osalla suomalaisista mahdollisuus käyttää mm. Internettiä, puhelinta, tv:tä jne. - Suomalaiset kehittävät koko ajan työssään omaa tietoteknistä osaamistaan, eli ovat aika hyvin ajan tasalla uusimmista suuntauksista ja osaavat niitä käyttää ja hyödyntää - Esim. suomalainen Nokia levinnyt laajasti maailmalle - Valtion hallinon kehittämät tietoyhteiskuntastrategiat, jonka avulla Suomea pyritään nostamaan tietoyhteiskuntakehityksen kärkeen - Teknologisten laitteiden omaksuminen ja yleisesti myönteinen suhtautuminen niihin - Väestön korkea koulutustaso - Tietoyhteiskunnasta kohti oppimisyhteiskuntaa - Oppimisyhteiskunta korostaa oppismista ja oppimismahdollisuutta (elinikäinen oppiminen) -> tietoyhteiskunta tarjoaa välineet tiedon jakeluun, hallintaan ja tuottamiseen, mutta jotta informaatioyhteiskuntakehityksen tarjoamat mahdollisuudet voitaisiin hyödyntää pitää rakentaa oppimisyhteiskuntaa myös - Oppimisyhteiskuntassa oppiminen tapahtuu parhaiten inhimillisessä vuorovaikutuksessa (eritysosaaminen, ihmisten kyky oppia jatkuvasti uutta)

=Teema 3 Suomen tietoyhteiskuntakehitys kansainvälistä huippua=

Kehittyvän tietoyhteiskunnan luonne määräytyy sen mukaan, miten uutta tietoa tullaan käyttämään eri yhteiskuntaryhmien asemien parantamiseksi tai heidän alistamisekseen. Uudet tietotekniset välineet, kuten kännykkä ja Internet, ovat levinneet laajasti ihmisten käyttöön. Tietotekniikan vallankumous on johtamassa tietoyhteiskunnan syntymiseen kodeissa, kouluissa ja työpaikoilla. Lukuiset temaattiset erityisohjelmat ja esimerkiksi eEurope 2005 –ohjelma vie eteenpäin tietoyhteiskuntaa. Suomessa maan hallitus on sitoutunut edistämään tietoyhteiskuntakehitystä. Tavoitteena on tieto- ja viestintäteknologian avulla lisätä kilpailukykyä, tuottavuutta, sosiaalista ja alueellista tasa-arvoista sekä kansalaisten hyvinvointia. Lisäksi sen avulla pyritään säilyttämään Suomen asema tieto- ja viestintäteknologian johtavana tuottajana ja hyödyntäjänä. (Kasvio 2005, 7.) Totta onkin, että alueellinen tasa-arvo on toteutunut aika hyvin viimeisen 10 vuoden aikana. Ennen sitä Lappi oli aika jäljessä kehityksestä, koska sinne mm. kännyköiden tukimastot, netin laajakaista ja digiboksit saatiin toimimaan muuta Suomea paljon myöhemmin. Nykyään Lappiin saadaan kaikki melkein samassa ajassa kun muuhun Suomeen. Muutenkin suhtautuminen tieto- ja viestintäteknologiaan on muuttunut niin, että kaikilla on oikeus saada yhtäläiset palvelut asuinpaikasta huolimatta. Ennen ei esimerkiksi välttämättä järjestetty internet-yhteyttä katvealueille.

Suomeen tietoyhteiskuntakeskustelu tuli varhain. Varsinaista läpimurtoa ei kuitenkaan tietoyhteiskunnan ideassa vielä koettu vasta kun 1990-luvulla lopulla. Vähitellen uusi tieto ja viestintätekniikka levisivät sekä sen mukana tuomat sosiaaliset ilmiöt vahvistuivat. Sähköisten viestinten yleistyminen näytti muuttavan ihmisten aikaisempaa kommunikaatiokäyttäytymistä. Lisäksi tiedon vapaa liikkuminen sähköisissä verkoissa loi pohjaa uudenlaisten kansaliikkeiden nousulle ja Internet muutti tietoyhteiskunnan transaktioiden toimimisen. (Kasvio 2005, 8 -10.) Katoaako Internetin tuomien uusien kommunikointimenetelmien (e-mail, messenger) myötä perinteinen sosiaalinen kanssakäyminen? Sosiaalinen kanssakäyminen vähentyy koko ajan, koska monet arkipäiväiset asiat hoidetaan netin välityksellä. Voiko tämä johtaa siihen, että tulevaisuudessa voit hoitaa kaikki asiat kotoa käsin sieltä koskaan poistumatta? Lisäksi huolenamme on identiteettisuojaukseen liittyvät asiat, esimerkiksi nettipankki, irc-galleria, facebook ja muut tulevat ongelmat.

Kehittyneet teollisuusmaat näyttivät olevan siirtymässä uuden teknologisen murroksen vauhdittamana kohti lisääntyvää vaurautta ja hyvinvointia. Talouden kasvu johti kuitenkin vuosina 1999-2000 länsimaiden taloushistorian suurimman it-kuplan muodostumiseen ja sitä myöten syvään kurssilaskuun. Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät lupaukset osoittautuivat katteettomiksi. Sittemmin maailmantalous on kuitenkin edennyt uuteen kasvuun, joka on tuonut mukana taas uusia haasteita. (Kasvio 2005, 11.) Yksi suurimmista haasteista on Kiina-ilmiö. Osa Suomenkin tehtaista on siirtynyt Kiinaan kuten Nokia ja StoraEnso, koska siellä on työvoima edullisempaa ja näin ollen tuotantokulut pienemmät. Tämä ei ole hyvä asia, koska esim. Nokia on suuri työn tarjoaja myös Suomessa ja jos se siirtää kaikki tehtaansa Kiinaan vaikuttaa se Suomen työllisyyteen.

Nykyään tietoyhteiskunnan käsite on saanut näkyvän aseman yhteiskunnassa, mutta sen mielenkiinto julkisuudessa on viime aikoina vähentynyt. Lisäksi on kyseenalaistettu tietotekniikan todellista merkitystä uuden teollisen vallankumouksen liikkeelle saattajana ja muutosten aiheuttajana. Kasvion johtopäätös on, että tietotekninen kumous jatkuu edelleen ja tällä kehityksellä tulee todennäköisesti olemaan huomattavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia kaikkialla kehittyneissä teollisuusmaissa. (Kasvio 2005, 7.) Haasteena kehitykselle on saada ihmiset pysymään mukana teknologian nopeassa kehityksessä. Suuri osa suomalaisista käyttää tietotekniikkaa apuna työssään, joten kehityksessä mukana pysyminen on ehtona työskentelylle. Miten siis taataan, että tarvittava tieto siirtyy kentälle?

Tietotekninen kumous jatkuu edelleen. Näkyvimpänä esimerkkinä tästä on matkaviestimien nopea leviäminen kaikkialla maailmassa. Teollisuusmaissa tietotekniikan käyttö on puolestaan tullut kiinteäksi osaksi ihmisten arkipäivää, ja tietoteknisen kehityksen painopiste on alkanut siirtyä entistä pidemmälle kehittyneisiin sovelluksiin. Ennen pitkää älykäs tietotekniikka ympäröi meitä eri tavoin työpaikoilla, kotona ja julkisissa tiloissa. (Kasvio 2005, 13.)

Tietoyhteiskunnasta ollaan siirtymässä kohti oppimisyhteiskuntaa. Oppimisyhteiskunta korostaa oppimista ja oppimismahdollisuutta sekä elinikäistä oppimista. Tietoyhteiskunta tarjoaa välineet tiedon jakeluun, hallintaan ja tuottamiseen. Nykyään kuitenkin nähdään tärkeänä, että oppija ymmärtää, omaksuu ja osaa käyttää teknologian avulla oppimaansa tietoa. Ei riitä, että tieto on olemassa vaan se täytyy hyödyntää ja osata ottaa käyttöön. Oppimisyhteiskunnassa oppiminen tapahtuu parhaiten vuorovaikutuksessa toisen kanssa, eikä esim. netin välityksellä, jolloin osa tiedosta ja vuorovaikutuksesta jää vajaaksi. (Hämäläinen, 2007.)

Lähteet: Hämäläinen, T. 2007. Katsaus tietoyhteiskuntakehitykseen ja koulutusteknologian alan strategisiin linjauksiin –luento.

Kasvio, A. 2005. Tietoyhteiskunta. Tieteessä tapahtuu 1/2005.