Tiimi1Teema3

Teema 3. Suomen tietoyhteiskuntakehitys on kansainvälistä huippua

Tietoyhteiskunta Antti Kasvio. Tekstistä heränneitä ajatuksia...

- Tietoyhteiskuntakäsite vahvasti keskusteluissa 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa - Miten käytämme tulevaisuudessa uutta tietoa eri yhteiskuntaryhmien asemien parantamiseksi/alistamiseksi? Yleistyykö houkutus käyttää tietoa väärin? Jäävätkö he paitsioon joita tietokoneiden yms. kanssa "värkkääminen" ei liiemmin kiinnosta? Vanhukset, työttömät... - Onko tarpeeksi kykyä hallita kaikkea kehityksen mukana tuomia ongelmia? Sosiaaliset ongelmat puhuttavat mediassa. Masennus, yksinäisyys, riittämättömyyden tunne. - Kännykkä, Internet, televisio-, radiolähetykset, laajentuva palveluntarjonta... Kaikki liittyvät nykyään jollakin tavalla toisiinsa kun taas ennen olivat täysin eri aloja. - Tietoyhteiskunnan rakentamisen mahdollisuus kodeissa, kouluissa ja työpaikoilla. Ihmisillä enemmän rahaa laitteistojen hankkimiseen. Pidentyvätkö tietokoneiden "iät" vai meneekö kehitys juuritoiseen suuntaan? - Romuttaako uusi teknologia tulevaisuudessa vanhan käyttökelvottomaksi? Esim. Nykyiset digiboxit eivät ole käypiä teräväpiirtolähetyksiin. - Kommunikointikäyttäytymisen muuttuminen sähköisten viestimien myötä. - Mediaseksikkyys, mainonta, tyyli, laatu... Merkkiuskollisuus. Nokia, Polar, Apple, Microsoft...


 * Tietoyhteiskunta/ information society** (kirjoittanut: Niina Tuomikoski)

Informaatioyhteiskunta olisi mielestäni osuvampi termi kuin nykyinen suomennos tietoyhteiskunta, sillä se kuvastaa sitä, kuinka yhteiskuntamme on täynnä informaatiota, mutta osa siitä on täysin turhaa "tietoa", humpuukia. Olemme korkeasti koulutettu yhteiskunta, jonka jokaisella jäsenellä on pääsy tiedonlähteisiin. Kuitenkin kohtaamme turhanpäiväisyyden tulvan, sensaationtavoittelua ja harhaanjohtavaa propagandaa päivittäin. Medianlukutaito on tärkeää, jotta osaa erottaa oikean tiedon turhasta informaatiosta.

Tietoyhteiskunnasta alettiin puhua mikroelektroniikan vallankumouksen jälkeen, eli silloin, kun jokaisella oli mahdollisuuksia ja varaa ostaa kotiinsa tietokoneen oheislaitteineen. Kuitenkaan ilman Internettiä tai vastaavaa verkkoa, tuskin puhuisimme tietoyhteiskunnasta niin laajasti ja globaalilla tasolla kuin nyt. Määrälliset muutokset tietokoneiden ja internetyhteyksien yleisyydessä loivat nykyisen "informaatioyhteiskunnan". Internet eli tiedonsaanti mahdollistaa kehitysmaiden siirtymisen suoraan agraariyhteiskunnasta tietoyhteiskunnaksi käymättä läpi teollisuusvallankumousta. Tietoverkot ja verkottuminen laajentavat jokaisen mahdollisuuksia, maailmankolkasta riippumatta.

Informaatiotutkijat ovat kiinnittäneet huomiota tietoyhteiskuntaa koskien laatuun ja määrään. Vaikka esimerkiksi joissakin Aasian maissa autojen määrä tuplautuu samaa vauhtia kuin internetyhteyksien määrä, miten voidaan sanoa, että eletään juuri tietoyhteiskunnassa, eikä esimerkiksi autoyhteiskunnassa? Täytyy siis olla määrän lisäksi muitakin tapoja määritellä tietoyhteiskunnan olemassaolo. Ja koska kaikki tieto ei ole hyödyllistä, tai edes totta, informaation määrä ei lisää laadun määrää. Merkityksellinen ja humpuuki tieto voi lisäksi olla täysin samanarvoisia. Ihmisiä kiinnostaa lukea yhtä paljon viihdemaailman turhia uutisia, kuin "oikeita" maailman tapahtumia. Informaation määrä näyttää kasvavan merkityksen ja laadun kustannuksella! Mutta kuka voi määritellä, mikä on merkityksellinen uutinen, kun kuitenkin jokaiselle yksilölle on merkitystä aivan eri asioilla...