Tiimi7_M_Draft

Teema 1: Miten teknologialla voidaan tukea oppimista
Mietittäessä miten teknologia (eritoten tietotekniikka) voi tukea oppimista voidaan tietyin varauksin tunnistaa mielestäni seuraavat aspektit, joilla on oppimista tukeva vaikutus:
 * mahdollisuus kerätä valtavia tietomassoja "helposti"
 * jo yksittäinen kotikone pystyy pitämään sisällään valtavan määrän tietoa puhumattakaan verkon yli yhdistettyjen tietokoneiden muodostamasta tietomäärästä
 * ongelma: turhaa dataa syntyy valtavia määriä nykyään
 * mahdollisuus käydä läpi tätä tietomassaa
 * haut kehittyneet valtavasti
 * ongelma: ylempänä mainittu
 * tiedon jakaminen
 * verkottumisen vuoksi tiedon jakaminen ja siihen pääsy on helpompaa
 * onglema: uudenlainen eriarvoistuminen (kaikilla, joilla on osaaminen ja tarvittava teknologia pääsy tietoon)
 * ihmisten ja ihmisryhmien kanssa työskentely joustavasti
 * mahdollisuus mukauttaa teknologia tarpeiden mukaiseksi (esim. esiinnousseeseen tarpeeseen voidaan tehdä ohjelma tai järjestelmä, joka tukee tätä tarvetta)
 * käytännössä kaikki on mahdollista
 * ongelma: käytännössä resurssit rajoittavat kaikkea toimintaa
 * "vapautuminen" ajasta ja paikasta

Huomioita luennoilta ja artikkelista

 * tukemisen muodot
 * yksilöllinen oppiminen
 * drill & practise
 * yhteisöllinen oppiminen
 * 1) collaborative learning
 * 2) cooperactive learning
 * oppiympäristöt tarjoavat
 * konkreettiset
 * välineitä tiedon tuottamiseen, rakenteluun, kehittelyyn ja jäsentelyyn
 * abstraktimmat
 * kognition hajautus (fyysinen & sosiaalinen)
 * ihmisen mahdollista suorittaa tehtäviä mitä ilman laitteita ei mahdollista
 * delegointi, jonka tekniikka mahdollistaa
 * yhteisöjen muodostuminen (yhteisöllinen oppiminen)
 * sosiokulturaalinen näkemys oppimisesta: yksilön oppiminen aina sidoksissa yhteisöön
 * asiantuntijuuden ja osaamisen jakaminen
 * yhteisöllinen oppimisen mahdollistaminen
 * vastavuoroinen oppiminen
 * oppimisprosessin tuominen "julkiseksi"
 * näin ollen sitä on mahdollista havainnoida, analysoida ja kehittää
 * metakognitiivisten taitojen parantaminen
 * tuodaan se myös muiden käyttöön
 * toiminnallinen tuki
 * tukea prosessin kriittisiin vaiheisiin
 * scaffolding
 * "toimitarakenteiden kehittäminen, jotta käyttäjät voivat organisoida toimintaansa mielekkäällä tavalla"
 * oppijoilta ei vaadita prosessin tietoista hallintaa
 * tiedon yhdistäminen käytäntöön ja ympäristöön
 * "tilannesidonnaisen kognition teoria korostaa, ettei tietoa voida erottaa niistä tilanteista, joissa se on opittu ja sitä käytetään"
 * autenttiset tehtävät
 * abstraktin liittäminen konkreettiseen
 * luonnollisen ympäristön tarjoaminen (?)

Teema 2: Mitä tarkoitetaan ns. uudenlaisilla osaamisen ja asiantuntijuuden vaatimuksilla ja miten ne liittyvät koulutusteknologiaan?

 * yhteiskunnan muutos
 * yhteiskunnan muutos kohtitietoyhteiskuntaa
 * tietoyhteiskunnan laajatulkinta s.88
 * uusien toimitatapojen ja organisaatioiden kehittely
 * työtehtävien muuntuminen tilanteeseen, jossa kokonaisuus jaettu monimutkaisiin osatehtäviin
 * jaettu asiantuntijuus
 * asiantuntijuuden painottaminen ja sen käsityksen muutos
 * ei enää nähdä poikkeuksellisena yleistyneenä taitona
 * alaspesifistä
 * runsaaseen kokemukseen pohjaavaa
 * yhteisöllisyys
 * "asiantuntijuus kulttuurillisena sosialistumisprosessina"
 * muutosten nopeus
 * tietämyksen korostaminen
 * vaatimukset
 * jatkuva innovointi
 * tietämyksen hallinta (oppiva organisaatio)
 * nopeus (kyky nopeaan mukautumiseen)
 * sopeutuminen
 * "ongelmanratkaisua tilanteessa, jossa puutteelliset määritykset ja nopeasti muuntuvat ongelmat"
 * jaetunasiantuntijuuden koordinointi
 * verkostojen hallinta
 * mahdollinen tukeminen teknologialla
 * verkostojen hallinta
 * eksplisiittinen ja implisiittinen tieto
 * "Eksplisiittisen ja formaalin tiedon käsittelyä, muodostamista ja jakoa helppo tukea teknologialla, mutta miten implisiittistä ja infromaalia."
 * jälimmäisten merkitystä korostetaan nykyään
 * näiden vuorovaikutuksen parantaminen
 * tiedon välittäminen organisaation sisällä
 * yksilöiden välisten vuorovaikutuksen parantaminen
 * tietämyksen luonnin parantaminen

**Teema 3: ”Suomen tietoyhteiskuntakehitys on kansainvälistä huippua”**
Tietoyhteiskunta
 * Alunperin "syntynyt" taloudellisista tarpeista, joihin teknologia on mahdollistanut ratkaisun
 * nykyään vaikutukset niin suuria, että voidaan puhua koko yhteiskuntaa / maailmaa muokkaavista ilmiöistä
 * tarkastelu ei siis enää voi tapahtua yksipuoleisesti talouden tai teknologian näkökulmasta


 * määritelmät (Frank Webster "Theories of Information Society" (1995)):
 * teknologinen
 * informaation siirron, käsittelyn, tallentamisen menetelmät mahdollistanut informaatioteknologian käytön kaikilla elämänosa-alueilla
 * uusin infrastruktuuri on laajakaistainen siirtoverkko
 * tietokoneiden laaja käyttöönotto
 * taloudellinen
 * informaatio keskeinen talouden "raaka-aine"
 * konkreettinen vaatimus: 50% kansan taloudesta tulee kansantuotteesta tulee informaatiosektorilta
 * ammattirakenteellinen
 * informaatiotyön kasvaminen
 * primääritsektorilta (esim. maatalous), sekundaarisektorille (teollisuus), josta tertriaarisektorile (palvelut)
 * tilaan liittyvä
 * "maailman kutistuminen"
 * vrt. esim rautatieverkostot
 * kulttuurillinen


 * vaatimuksia
 * "Erittelemätön puhe tietoyhteiskunnasta saattaa johtaa yksinkertaistavaan ja teknologiakeskeiseen kuvaan siitä moniulotteisesta ja vaihtoehtoisia etenemisreittejä tarjoavasta muutoskehityksestä. (Kasvio, s. 8)
 * näin ollen tarvitaan monialaista tarkastelua, jotta muutoksia ei ohjaisi pelkästään teknologian kehitys sekä talouden ja teollisuuden tarpeet
 * onko tekninen infrastruktuuri muodostettu (onko siihen keillä pääsy ja kuinka helposti?)
 * koulutus
 * miten huomioitu lisääntynyt tietojenkäsittelytaitojen tarve
 * tarjotaanko esim. korkeakouluopetusta vastaamaan työmaailman tarvetta
 * onko tietoyhteiskunnan kehitys koordinoitu
 * ohjataanko kehittymistä siltä pohjalta mikä on yhteiskunnan ja yksilöiden kannalta hyvä vaiko esim. pelkästään teollisuuden tarpeiden mukaisesti
 * esim. työtehtävien luonteen voidaan katsoa muuttuneen paljon. onko tämä kehityssuunta hyvä.
 * onko etätyö ihmiselle paras mahdollinen työskentelyn muoto
 * huomioidaanko vaatimukset eri näkökulmista
 * ongelma vapauden ja vastuun välillä (esim. sensuuri)
 * tasa-arvo
 * 1) onko kaikilla mahdollista päästä käsiksi uuteen teknologiaan
 * 2) onko kaikilla mahdollista saada koulutusta teknologian hyödyntämiseen

Miten Suomen tilanne vastaa tilannetta


 * taloudellinen tilanne
 * kasvassa määrin ihmiset työskentelevät infomaatioaloilla
 * informaatiokeskeisiä aloja tuetaan ja yrittäjyys alalla korkealla tasolla (?)
 * infra
 * hyvin muodostettu
 * ihmisillä helposti ja edullisesti (usein ilmaiseksi) pääsy resursseihin
 * kirjastojen merkitys
 * "tietokoneistaminen korkealla tasolla"
 * tietoliikenneverkot levinneet laajalle ja niiden kapasiteetti tarpeellisella tasolla
 * epätasa-arvoa kuitenkin syrjäseuduilla
 * teknologia yleisesti hyväksyttyä
 * nopea teknologian arkipäiväistyminen
 * koulutus
 * "Tietoteknistyvän yhteiskunnan tehokkaan toiminnan edellytyksenä on se, että ihmiset oppivat käyttämään ja hyödyntämään tekniikkaa..." Finsight 2015 s. 38
 * jokaisella on mahdollista saada ilmaista koulutusta uuden teknologian hyödyntämiseen
 * peruskoulu
 * opetuksessa otettu huomioon lisääntynyt tarve tietojenkäsittelyyn liittyviin taitoihin
 * opetus kuitenkin hyvinkin hajanaista sisällön, laadun ja laajuuden kannalta
 * "matikan ja fysiikan opettajat atk-opettajina"
 * tarvitaan opetussisältöjen standardisointia ("samat taidot opitaan riippumatta koulusta")
 * korkeakoulu
 * korkeakoulut vastaavat melko hyvin työelämän tarpeisiin
 * "Lisäksi tarvitaan nykyistä tiiviimpää yhteistyötä oppilaitosten ja työelämän välillä, jotta työssä oppimisen laadukkuus voidaan taata"
 * yhteistyö teollisuuden kanssa
 * koordinointi
 * yleinen koulutus
 * yleinen koulutus on hajallaan
 * tarjontaa pääasiallisesti on vain esim. kansalaisopistossa
 * tarve koordinoinnille huomioitu ja koordinointi valtiollisellatasolla muodostettu
 * artikkeli (Kasvio, s. 7)
 * hallitus sitoutunu edistämään tietoyhteiskuntakehitystä politiikka ohjelman avulla, jonka tavoitteena on tieto- ja viestintä tekniikan avulla
 * listätä kilpailukykyä ja tuottavuutta
 * parantaa sosiaalista ja alueellista tasa-arvoa
 * parantaa kansalaisten hyvinvointia ja elämän halua
 * ongelmana ilmeinen asiantuntijuuden puute elimissä ja vaikutusten lyhytnäköinen tarkastelut
 * päätökset tuntuvat liian usein olevan teollisuuden ja valtion taloudellisista tarpeista kumpuavia ennemmin kuin koko yhteiskunnan ja yksilöiden etua ajavia
 * ongelmana ilmeinen asiantuntijuuden puute elimissä ja vaikutusten lyhytnäköinen tarkastelut
 * päätökset tuntuvat liian usein olevan teollisuuden ja valtion taloudellisista tarpeista kumpuavia ennemmin kuin koko yhteiskunnan ja yksilöiden etua ajavia

Ongelmia
 * paradoksit (Hautamäki, s.x) (suora laina):
 * Koulutuksen paradoksi: tietoyhteiskunta vaatii yhä parempaa koulutusta, mutta koneet hoitavat yhä enemmän tehtäviä, jotka aikaisemmin vaativat tietoa ja osaamista.
 * Ajan paradoksi: tietotekniikan pitäisi helpottaa työtä ja vähentää kiirettä, mutta se vetääkin ihmisen yhä tiukemmin ympärivuorokautiseen kiireiseen työelämään.
 * Paikan paradoksi: tietotekniikka tekee mahdolliseksi etätyön, mutta kuitenkin tietotekniikkaa soveltavat yritykset ja työpaikat keskittyvät osaamiskeskuksiin.
 * Kulutuksen paradoksi: jotta olisi rahaa kuluttaa, menee kaikki aika sen hankkimiseen; jos on aikaa kuluttaa, ei ole siihen rahaa.
 * Tiedon paradoksi: samalla kun tieto tulee yhä tärkeämmäksi tuotannontekijäksi, sen hinta laskee ja merkitys kilpailukyvylle pienenee, koska se on myös kilpailijoiden ulottuvilla.
 * Tuottavuuden paradoksi: nopeasta teknisestä kehityksestä huolimatta tuottavuus kasvaa aiempaa hitaammin.
 * Työllisyyden paradoksi: tietotekniikka tuo uusia työpaikkoja, mutta samalla uusi teknologia vähentää perinteisiä työpaikkoja. Teollisuudesta pitäisi voida siirtyä informaatioammatteihin tai palveluihin, mutta samalla ihmiset hoitavat yhä enemmän esim. pankkiasioita Internetissä tai automaatilla itsepalveluna, jolloin työpaikat vähenevät sielläkin. Suomi kuulunee johtaviin itsepalvelun maihin.
 * Edistyksen paradoksi: tietoyhteiskunnan paradoksaalisuus näkyy kirkkaimmin siinä, että yhtäältä se edustaa uutta tietoon ja osaamiseen perustuvaa yhteiskuntaa, jossa elämä on rikasta ja vapaata aineellisen toimeentulon huolista; mutta toisaalta se jakaa yhteiskuntaa. Tietoyhteiskuntaan saattaa muodostua sellaiset työmarkkinat, joissa on hyviä työpaikkoja vain harvoille ja suuri osa ihmisiä on alistettu työttömyyteen tai määräaikaisiin ja huonosti palkattuihin rutiinitehtäviin. Globalisaation hyödytkin tahtovat kasautuvat rikkaisiin ja kehittyneisiin maihin, kun köyhät kurjistuvat entisestään. "'
 * Huom! Miten suomessa on huomioitu edellä mainitut paradoksit. 'Ne vaikuttavat lähes jokaiseen tietoyhteiskunnan näkökulmaan.
 * Suomen ongemia
 * ihmistieteisiin liittyvät aspektit insinöörien intuition varassa (Finsight 2015, s.50)
 * "ei olla saavutettu yrityksestä huolimatta sellaista asemaa koulutus- ja tutkimusorganisaatiossa, jota mitä ilmeisin tarve edellyttäisi"
 * koulutus ei välttämättä tulevaisuudessa kykene samalla tavalla tukemaan tasa-arvokehitystä, joka aijemmin ollut erityinen saavutus (Finsight 2015)
 * globaalin talouden logiikka ristiriidassa
 * oppilasjoukon lisääntynyt heterogeenisyys

Lähteet: - Antti Hautamäki "Suomi teollisen ja tietoyhteiskunnan murroksessa" (Sitra 1996) - Frank Webster "Theories of Information Society" (1995) - Antti Kasvio "Tietoyhteiskunta"

Itsesäätely

 * mitä tarkoitetaan itsesäätelyllä?
 * oppijan aktiivisuus oppimisprosessissa
 * luento s. 4: oman tavoitesuuntautuneen toiminnan,
 * 1) suunnittelu
 * mitä tavoittelee, miten pyrkii saavuttamaan..
 * 1) tarkkailu
 * miten oppiminen etenee
 * 1) kontrolli
 * mitä pitää parantaa, miten parannus tehdään
 * 1) arviointi
 * onnistuiko saavuttamaan tavoitteet?
 * itsesäätelyn muodot (hox! miten näitä voidaan tukea teknologialla ja miten teknologia vaikuttaa näihin)
 * 1) motivationaalinen itsesäätely
 * vaikuttaminen omaan motivaatioon
 * "tavoitteellisen toiminnan jatkamista kilpailevista motiiveista tai vastoinkäymisistä huolimatta" (Järvenoja & Järvelä)
 * motivaation rooli: miten mielekkäänä oppiminen koetaan ja kuinka kovasti tavoitteiden saavuttamiseen jaksetaan panostaa (Järvenoja & Järvelä, s.97)
 * 1) kognitiivinen itsesäätely
 * oppimistrategioiden käyttö ja säätely
 * 1) emotionaalinen itsesäätely
 * tuntemusten säätely (miten saa esim. muutettua asenteen kohti oppimis prosessia positiiviseksi)
 * emootion rooli: kiinnostuksen ja tavoitteellisen toiminnan suuntaamisessa (Järvenoja & Järvelä, s.97)
 * 1) ympäristön itsesäätely
 * itsesäätely & volitio (Järvenoja & Järvelä)
 * molemmat: tavoitteisiin sitoutuminen, vastuun ottaminen omasta oppimisesta, toiminnan ylläpitäminen
 * volitio korostaa suorituksen aikaisia säätely- ja kontrolliprosesseja
 * volitio osa itsesäätelyä (motivationaalinen toiminnan säätely)
 * volitio osa itsesäätelyä (motivationaalinen toiminnan säätely)

Teknologia & itsesäätely

 * nykymuotoiset teknologiset oppimisympärstöt on rakennettu ajatuksen pohjalta, että oppijan on oltava aktiivinen ja otettava vastuu omasta oppimisestaan
 * näin ollen hänen oletetaan olevan halukas ja sitoutunut oppimaan (Järvenoja & Järvelä, s. 97)
 * tämän vuoksi oppijan kyvyt hallita omaa oppimistaan korostuvat
 * oppimisympäristöt tarjoavat kuitenkin mahdollisuuden tarjota vaihteleva määrä strukturointia ja oppimisen kontrollia oppimisen tueksi
 * sekä myös nykyisen trendin mukaan, oppija on usein osa jotain ryhmää tai yhteisöä, jolloin ryhmä antaa myös tukea oppimiseen
 * ryhmän "itsesäätely" oma lukunsa
 * ne myös mahdollistavat välineitä oppimisprosessin säätelylle
 * itsesäätelyn määritelmän mukaisesti: "oppimista tukevien strategioiden soveltaminen"
 * learning kit: itsesäätelytaitojen analysointi & parempien itsesäätelytaitojen opetus (Järvenoja & Järvelä, s. 93)
 * uusien strategioiden kehittäminen ja aikaisemmin tunnettujen tehostaminen
 * teknologiapohjainen oppimisympäristö on oppimisympäristö siinä missä konkreettinen fysikaalinen ympäristö
 * teknologisen ympäristön vaikutus motivaatioon (teknologian laatu: käytettävyys, laatu, toiminnallisuus)
 * vaikeasti käytettävä järjestelmä passivoi
 * helppokäyttöinen, joustava, monipuolinen ja laadukas järjestelmä aktivoi (?)
 * teknologia tarjoaa mahdollisuuden "räätälöityyn oppimiseen", eli tilanteeseen, jossa oppijalla on mahdollista valita laajemmasta joukosta itselleen sopiva lähestymistapa (kognitiivinen säätely?)
 * tekonogian avulla on mahdollista hakea positiivisia kokemuksia välillisesti (katso artikkeli ja matikan opiskelu, emotionaalinen itsesäätely)
 * uudenlaiset virikkeet
 * toisaalta teknologia piilottaa emootioiden näkymisen (s. 96)
 * "verkkoympäristössä työskenneltäessä emootoiden ilmaiseminen on vapaaehtoista ja tahallista, jolloin opiskelijan on osoitettava esimerkiksi turhautuminen sanallisesti tai tietokoneen merkkejä käyttämällä"
 * vaikutus esim. ryhmätöiden suorittamiseen?
 * teknologian avulla mahdollista räätälöidä esim. oppimisympäristö tarpeitaan vastaavaksi (ympäristön säätely)
 * personointi?
 * hox! anonymiteetin vaikutus oppimiseen
 * uskallus kommentoida paremmin, esim. kuin luokassa fyysisessä oppimistilanteessa
 * teknologiapohjainen oppimisympäristön vaikutus motivaatioon
 * "tukevat oppimismotivaatiota tarjoamalla mahdollisuuksia mielekkäiden tavoitteiden asettamiselle ja välineitä oppimisprosessin säätelylle" (Järvenoja & Järvelä, s. 97)
 * valtava määrä kilpailevia "motiiveja"
 * muiden ympärillä olevien virikkeiden määrä (vrt.esim. luokkahuone tai kirja, kts. Viivi s. 91 artikkeli)