teema+4

=Teema 4: Motivaation ja emootioiden säätely oppimisprosessin aikana=

Jotkut ihmiset jaksavat alituisesti innostua opiskelusta ja opetella hallitsemaan uusia taitoja. Toiset luovuttavat helpommin tai eivät jaksa edes kiinnostua ratkomaan itselle outoja asioita. Oppimismotivaatio ja erityisesti motivaation ja emootioiden säätely tarjoaa selityksensiihen, miksi jotkut oppijat ovat sitoutuneita opiskeluun paremmin kuin toiset. Oppijan käsitykset itsestä, sekä tulkinnat oppimistilanteesta ja ympäristöstä ohjaavat häntä yrittämään tai luovuttamaan (Tynjälä 1999). Oppija pyrkii sovittamaan tavoitteitaan, toimintaansa ja sisäisiä tilojaan ympäristön vaatimuksiin tai muokkaamalla ympäristöään niin, että se tukisi hänen omia tavoitteitaan. Jokaisella oppijalla on yksilöllisiä keinoja vastata tilanteen asettamiin vaatimuksiin ja pitää yllä motivaatiotaan. Näitä oppijan säätelyprosesseja kutsutaan oppimisen itsesäätelyksi (Schunk & Zimmerman 1994). Oppija, joka säätelee omaa oppimistaan, pyrkii myös kontrolloimaan ja selvittämään oppimisprosessin aikana kohtaamiaan ongelmia sekä suuntaamaan kiinnostustaan niin, että tavoitesuuntautunut toiminta voisi jatkua. Tällä säätelyllä hän kontrolloi myös motivaatiotaan ja emootioitaan.

Kun oppimistehtävä on selkeä ja helposti saavutettava, ei asetettujen tavoitteiden saavuttaminen yleensä tuota ylittämättömiä ongelmia. Kuitenkin, mitä enemmän oppijan itsensä on otettava vastuuta omasta oppimisestaan ja mitä kaukaisempi tai vaikeammin hahmotettava oppimistehtävä on, sitä haastavammaksi käy myös motivaation ylläpitäminen. Oppimistilanteissa asioiden loppuun saattaminen ei yleensä ole kiinni vain ulkopuolelta tulevista esteistä tai haasteista, vaan oman mielenkiinnon tai tahdonvoiman ylläpitämisestä. Usein vaikeimpia tilanteita ovat juuri ne, joissa on "pakotettava" itsensä töihin, vaikka tarjolla olisi muita, sillä hetkellä paljon houkuttelevampia vaihtoehtoja. Kilpaileva motiivi vie joskus voiton opiskelusta, eli opiskelija ei ole riittävästi sitoutunut opiskeluun. Käyttäessään motivationaalisia kontrollistrategioita oppija pyrkii tehostamaan oppimisen motivoivia puolia. Motivaation kontrollilla ja ylläpidolla tarkoitetaan siis tavoitteellisen toiminnan jatkamista kilpailevista motiiveista tai vastoinkäymisistä huolimatta (McCann & Garcia 1999).

Oppimistilanteet ovat lähes aina vuorovaikutteisia ja erityisesti uudet, usein teknologialla tuetut oppimisen mallit korostavat oppimisprosessin yhteisöllisyyttä. Yhdessä oppiminen on sekä väline yksilön oppimiselle että sosiaalisen oppimisen muoto, jossa yhdessä pyritään syventämään ymmärrystä ja oppimaan uutta. Usein sosiaaliset oppimistilanteet voivat olla sosio-emotionaalisesti hyvinkin haastavia. Erilaisten tavoitteiden, toimintatapojen ja näkemysten yhteensovittaminen voi pahimmillaan aiheuttaa ylipääsemättömiä konflikteja. Ryhmähenkeä rakentavatkin tilanteet, joissa yhdessä kohotetaan ryhmän motivaatiota ja luodaan positiivisia kuvia ryhmästä. Tulevaisuuden menestyjiä eivät ehkä ole ne, jotka tietävät eniten, vaan ne, joilla on vahvat oppimisen itsesäätelyn taidot ja jotka pystyvät mukautumaan muuttuviin oppimisen tilanteisiin, ja joilla on kykyä ja halua toimia osana ryhmää (Hakkarainen 2003, Levine & Moreland 2004).