Tiimi2_Teema3


 * Onko Suomi tietoyhteiskuntana kansainvälistä huippua?**

Mietimme tätä kysymystä, että onko Suomen tietoyhteiskuntakehitys kansainvälistä huippua. Uskoisimme että kyllä se on kansainvälisestikin aivan huippua. Meillä on teknologia-alan yrityksiä jotka ovat niittäneet kansainvälistä menestystä, yhtenä esimerkkinä nousee tietenkin mieleen Nokia. Suomessa on myös hyvin saatavavilla verkkopalveluita ja monessa paikassa hyödynnetään tietotekniikkaa laajalti. Meillä on siis alan asiantuntijoita sekä välineitä. Niilläkin joilla ei ole omaa tietokonetta on mahdollisuus kuitenkin käyttää koneita mm. kirjastoissa. Esim. kaupunkien ja kuntien internetsivustoilta löytyy kattavasti tietoa palveluista ja moneen paikkaan asian voi hoitaa sähköisesti. Matkapuhelimia on käytössä aivan lapsista vanhuksiin asti, oikeastaan taitaa olla enemmän ihmettelyn aihe jos ei ole omaa kännykkää.

Onhan se kauhean kätevää, että omalta tietokoneelta voit maksella laskuja, ostaa kaikenlaista ja pitää yhteyttä kavereihin nopeasti, ajasta ja paikasta riippumatta. Mutta toisaalta olemme sitten niin tekniikan varassa, että jos järjestelmät eivät toimikaan, saattaa tulla melkoisia ongelmia. Mekään emme voi tehdä omaa työtämme ilman että tietokoneemme toimii ja kaikki tarvittavat ympäristöt ovat käytettävissä. Hyvä esimerkki oli taannoinen sähkökatkos, kun sähköä ei ollut, tuli verkko-ongelmia ja ei auttanut kuin lähteä kahville odottelemaan milloin pääsisi jatkamaan työskentelyä. Tosin sitä kahvia ei saanut, koska keittimet eivät toimineet ilman sähköä.:)


 * Luento 10.10.2007 / FINNSIGHT 2015 raportti**

Päällimmäisinä nousi esille globalisaatio, jatkuva oppiminen, työ sekä työtehtävät muuttuvat, koulutusaika pidentyy, moniosaaminen, työorganisaatiot monimutkaistuvat ja lopulta seurauksena voi olla burn out.

Globalisaation seurauksena työ edellyttää jatkuvasti uutta osaamista, monesti tarvitaan kokonaan uusi ammattitaito työkyvyn säilymiseksi. Tietotyö on vallitseva työ tulevaisuuden Suomessa, ja tietotyössä osaaminen on entistä tärkeämpää. Työkyvyn ylläpito edellyttää eniten osaamisen huoltamista - oppimista. Globaalisaation myötä tyorganisaatiot joutuvat sijoittamaan toimintoja sinne, missä ne kustannustehokkaimmin hoidetaan. Työtehtävät uusiutuvat yhä nopeammin. Arvion mukaan seuraavan kymmenen vuoden aikana katoaa joka viides tämän päivän nimikkeistä, tämä tarkoittaa ihmisille jatkuvaa uudelleenkouluttautumista. Valtaosa töistä tulee olemaan tietotyötä, jota jo nyt tekee puolet väestöstä. Työmahdollisuudet ovat globaalit.

Työtä tehdään nykyään jokapaikassa, edes kotia ei ole pyhitetty pelkästään perheen kanssa olemiseen vaan yritykset tarjoavat etäyhteyden jotta työn tekeminen onnistuu myös kotoa. Työtä tehdään myös asiaakkan luona, matkalla töihin, kahviloissa, hotelleissa eli lähes missä vain. Ihmisistä tulee työnsä orjia, eikä siitä oravanpyörästä ole helppo päästä eroon. Työssä jaksaminen tulee hankalammaksi, ja ihmiset väsyvät jatkuvaan työntekoon.

Yritykset levittäytyvät globaaliksi, jotta työtä tehtäisiin 24 tuntia vuorokaudessa. Kun toisella puolella maapalloa työpäivää lopetellaan, toisaalla se jatkuu. Tutkimus- ja kehitystyöt ovat jatkuvasti käynnissä. Perinteistä 9-17 työaikaa ei ole, koska tietotyö ei mahdu tähän normiin. Monelle työ on niin mielenkiintoista, ettei sitä malta lopettaa ja työ vie mennessään. Ajan mittaan on riskinä polttaa omat resurssit loppuun ennen aikojaan. Tietotyön lisääminen lisää myös ihmisten stressiä, joka taas johtaa mielialalääkkeiden käytön kasvuun.

Työtehtävät muuttuvat jatkuvasti, mikä vaatii jatkuvaa oppimista työntekijöiltä. Moniosaajat ovat kuumaa tavaraa työmarkkinoilla. Tehokkuusvaatimus on johtanut siihen, että opiskelijat sekä koululaiset ovat jopa käyttäneet ADHD-tarkkaavaisuushäiriöhin tarkoitettuja lääkkeitä kyetäkseen opiskelemaan tehokkaammin ja nopeammin.

Oppimista tapahtuu kaikkialla ja koko ajan. Se ei rajoitu enää kouluun. Esimerkiksi lapset ovat koulussa vain 21 % valveillaoloajastaan, ja 79 % ajastaan he ovat siis muualla. Nykyajan teknologian avulla he oppivat valtaostan asioista tuon 79 %:n aikana., mikäli asuinympäristö ja koti tarjoavat virikkeitä, puitteita ja yhteyksiä tiedonlähteille. Lapset ovat kuitenkin erilaisessa asemassa omien ja vanhempien reussien ja elinympäristön mukaan tässä muodollisen koulutuksen ulkopuolisessa oppimisessa. Teema 4 >