Tiimi3_teema4

=Itsesäätely ja koulutusteknologia=

Motivaation ja emootioiden säätely on yksi syy siihen, miksi jotkut oppijat näyttävät olevan sitoutuneita vaativaan ja pitkäjänteiseen työskentelyyn (Järvenoja //et al//. 2006, s. 85).

Millainen merkitys oppimisen itsesäätelyllä on teknologiatuetussa opiskelussa?
//Motivaatio// = halu oppia tai saavuttaa jotain oppimiseen liittyviä tavoitteita //Oppimisen itsesäätely// = oppijan yksilölliset keinot vastata oppimistilanteen asettamiin vaatimuksiin ja pitää motivaatiota yllä //Volitio// = tahdonalaisten tekojen kontrolli
 * Sanastoa**:

Teknologisissa oppimisympäristöissä oppija tarvitsee volitionaalista kontrollia jatkuvasti oppimisen aikana ja erityisesti silloin, kun edellytetään pitkäjänteistä työskentelyä, kun oppimistehtävä on haastava tai kun oppimisprosessia ei ohjata ulkoapäin. Opiskelijalta edellytetty jatkuva ja aktiivinen kontrolli voi olla syynä siihen, että sitoutuminen verkko-opiskeluun on vaikeaa. Lisäksi verkko-opiskelija joutuu pinnistelemään usein saadakseen itsensä koneen ääreen opiskelemaan. Varsinkin aikuisopiskelijoilla, joilla opiskelu alkaa vasta illalla työpäivän jälkeen, koko tietokoneen käyttö voi alkaa jo tympiä. Silloin tällöin on sitten tosissaan pohdittava sitä, miksi taas kerran on siinä tilanteessa, että //prime time// sisältää muutakin kuin löysätempoista liikuntaa ja pohjoismaista rikoskirjallisuutta. Tunteiden säätelyllä oppija suggeroi itseään kiinnostumaan ja saavuttamaan tavoitteitaan, ja motivoituneena oppiminen tuntuu mielekkäältä ja panostuksen arvoiselta (Järvenoja //et al//. 2006, s. 97). Itsensä voi saada ahertamaan miettimällä niitä syitä, miksi juuri tämän asian oppiminen on tärkeää ja mitä sen oppimisella voi saavuttaa. Ovatko hankitut tiedot suoraan hyödynnettävissä vai ovatko ne lähikehityksen vyöhykkeen välietappi jonkin laajemman tiedollisen tarpeen tyydyttämisessä?

Oppimistilanteessa oppija on harvoin yksin. Teknologialla tuetussa oppimisessa yhteisöllisyyttä korostetaan ja sen ylläpitämiseen annetaan monenlaisia mahdollisuuksia. Onnistuneessa yhteisöllisessä oppimisessa ryhmän jäsenet motivoivat toinen toisiaan kannustamalla ja ryhmähenkeä luomalla. (Järvenoja //et al//. 2006, s. 98-99.) Oppiminen vaatii myös itseluottamusta, jonka pönkittämiseen tarvitaan tukea toisilta. Aidossa dialogissa syntyy uutta, joka on enemmän kuin keskustelun osanottajien yksittäiset näkökulmat. (Hakkarainen //et al//., 2004, s. 384).

Teknologian käyttö oppimisen tukena asettaa oppijat usein uudenlaisten haasteiden eteen ja edellyttää heiltä taitoa säädellä oppimistaan sekä motivaatiotaan. Tämä korostuu etenkin, koska uusien menetelmien myötä usein myös vastuu oppimisprosessin etenemisestä siirtyy opettajalta oppijalle. Teknologisissa oppimisympäristöissä, joissa oppimisen osoittaminen on vapaammin strukturoitua kuin esimerkiksi kirjatenteissä, ollaan ikään kuin pidemmässä lieassa, ja koska oppiminen on kuitenkin prosessi eikä silmänräpäys, niin myös ajankäytön säätely korostuu. Rajallinen aika pakottaa keskittymään olennaiseen, vaikka sen kaivaminen esiin alituiseen lisääntyvistä tiedonlähteistä vaatiikin yhä enemmän aikaa.

Koska mm. perhe, kaverit, TV ja harrastukset kilpailevat ajasta tietokoneen kanssa, tarvitsee oppijan joskus motivoida itseään päästäkseen tietokoneen ääreen. Ja avattuaan koneen on sielläkin tarjolla monia opiskelua mukavampia vaihtoehtoja. Siksi oppija tarvitsee motivaatiota ylläpitäviä strategioita. Oppija voi esim. korostaa itselleen, että hän opiskelee itsensä vuoksi tai että opeteltavaa asiaa voi soveltaa myös oikeassa elämässä.

Hakkarainen, K., Lonka, K. & Lipponen, L. (2004) Tutkiva oppiminen: järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjinä. Helsinki, WSOY. Järvenoja, S. & Järvelä, S. (2006) Motivaation ja emootioiden säätely oppimisprosessin aikana. Teoksessa Järvelä, S., Häkkinen, P. & Lehtinen, E. (toim.) //Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö//. Helsinki, WSOY.
 * Lähteet**:

Takaisin Tiimi 3:n sivulle