Tiimi2_Teema4

=**Millainen merkitys oppimisen itsesäätelyllä on teknologiatuetussa opiskelussa?**=


 * Motivaatio ja itsesäätely oppimisprosessin aikana**

Ongelmanratkaisun taitoa tarvitaan, että opimme ongelmista. Tarvitsemme myös muita osaajia kuin itseämme, ei ole tarkoituskaan että yksi ihminen hallitsisi kaiken. Hyödynnetään eri asiantuntijoiden osaamista, toimitaan yhdessä ja verkostoidutaan. Ymmärtävä oppiminen on tehokkainta, kun ymmärretään oikeasti opittavat asiat, niin ne myös jäävät mieleen eivätkä katoa muistista heti tentin jälkeen. Oppijalta edellytetään aktiivista roolia, että on tahtoa ja taitoa oppimiseen ja ongelmanratkaisuun, sekä vastuuta omasta oppimisprosessista. Motivaation merkitys on merkityksellinen oppimiselle, pitäisi olla motivoitunut ja sitoutunut. Motivaatio on se voima, jolla jaksaa tehdä asioita loppuun asti. Oppimisen motivaatioon vaikuttavat oppimistilanteen lisäksi sosiaalinen ympäristö ja teknologia. Motivaation lähteitä opiskeluun on useita, esim. suorituskeskeinen opiskelu tähtää vain kurssien läpisaamiseen ja asioiden ymmärtämisellä syvemmin sekä uuden oivaltamisella ei ole niin suurta merkitystä. Oppimisperusteinen opiskelu taas tähtää siihen, että asiat ymmärretään syvemmin ja on motivoitunut oppimaan oikeasti uusia asioita. Toki jokainen meistä tuntee joskus väsymystä ja turhautumistakin opiskellessaan, ja sehän on ihan normaalia. Mutta aina pitäisi sitten lähteä siitä eteenpäin jatkamaan työtä eikä antaa periksi. Itselleen voi laittaa vaikka jotain kannustimia joilla voi palkita itseään jo tiettyjen välitavotteiden saavuttamisen jälkeen. Opiskelu on sitkeää työtä jossa on monenlaisia vaiheita, tärkeintä on ettei anna periksi.

Motivaation ja emootioiden säätely tarjoaa yhden selityksen siihen miksi toiset opiskelijat ovat sitoutuneempia pitkäjännitteiseen opiskeluun kuin toiset. Oppiminen on jatkuva prosessi, jossa opiskelijat asettavat tavoitteita ja koittavat saavuttaa ne.

//Motivoinnilla voi olla hyvin suuri vaikutus siihen, miten oppilaat oppivat ja suhtautuvat käsiteltävään asiaan. Motivoinnin avulla voi// (Wikipedia)
 * 1) //ohjata käyttäytymistä tiettyjä päämääriä kohti//
 * 2) //johdattaa suurempaan yrittämiseen ja energisyyteen//
 * 3) //nostaa toiminnan aloittamishalua ja ylläpitokykyä//
 * 4) //parantaa kognitiivista prosessointia//
 * 5) //päätellä, mitkä seuraukset ovat vahvistavia//
 * 6) //johtaa parempaan suorituskykyyn//

Millainen on taitava oppija?
Syvällisen oppimisen ehtoja on tuloksellisesti selvitelty viime vuosien oppimistutkimuksissa. Taitavalla oppijalla on hyvin jäsentynyt ja rikas tietoperusta opiskelemaltaan tiedon alueelta. Hän tuntee tietämyksensä ja sen rajat, hän osaa soveltaa relevantteja opiskelun strategioita uuden oppimisen tilanteessa ja hän myös suunnittelee, kontrolloi ja arvioi oppimistaan ja työskentelyään. Ymmärtävässä oppimisessa keskeisiksi siis nousevat ajattelun taitojen kehittäminen, tiedon käsittelytaitojen oppiminen sekä niitä ohjaavat metakognitiiviset taidot eli oppimaan oppimisen ja oman osaamisen kontrollointitaidot.

Taitavan oppijan muotokuva
(Hanna Salovaara http://tievie.oulu.fi/verkkopedagogiikka/luku_5/taitava_oppija.htm)
 * Taitavalla oppijalla on tietoa itsestään, kulloinkin opittavasta tehtävästä, oppimisen strategioista sekä tilanteista, jossa opittavaa tietoa todella tarvitaan.
 * Taitava oppija tietää, miten hän oppii parhaiten. Hän osaa sanoa, mikä hänelle tuottaa vaikeuksia, mutta osaa toimia myös vaikeissa tilanteissa. Toisaalta hän tietää, mikä hänelle on helppoa ja missä hän on erityisen lahjakas.
 * Taitava oppija tietää ainakin jonkin verran opittavasta asiasta. Mitä enemmän asiasta tietää - sitä helpompi on oppia lisää.
 * Taitava oppija osaa analysoida oppimistehtävää. Hän osaa valita ja käyttää erilaisia lähestymistapoja ja strategioita tehtävän vaatimuksista riippuen. Taitava oppija tietää, että tehtäviin ei yleensä ole olemassa ainoaa oikeaa ratkaisuja. Hän osa lähestyä tehtävää eri näkökulmista ja käyttää erilaisia strategioita joustavasti.
 * Opiskellessaan taitava oppija ajattelee tilannetta, jossa opittavaa tietoa todennäköisesti tullaan käyttämään. Tämä auttaa häntä asettamaan tavoitteita omalle opiskelulleen ja kokemaan opittavan käytännönkin kannalta merkityksellisenä.


 * Tahdonalainen oppimisprosessi**

Motivaatio ja tahto ovat oppisen perusehtoja. Ne auttavat keskittämään huomion oleelliseen, ja pyrkimään sitkeästi saavuttamaan tavoitetteet. Pelkkä motivaatio ja sitoutuminen eivät aina riitä. Oppimisprosessin aikana pohditaan tehtyjä valintoja yhä uudelleen ja ylläpidetään tavoitesuuntautunutta toimintaa, huolimatta haasteista. Mitä enemmän oppijan on itse otettava vastuuta oppimisestaan, ja mitä kaukaisempi tai vaikeammin hahmoitettava oppimistehtävä on sen haastavampaa on myös motivaation ylläpitäminen. Esimerkiksi suuret keskeyttäjämäärät voivat johtua motivaation lopahtamisesta. Motivaatioon liittyneet prosessit eroavat toisistaan oppimisprosessin eri vaiheissa.

Volitiossa eli tahdonalaisessa tekojen kontrollin teoriassa oppimisprosessi jaetaan motivaation suhteen kahteen vaiheeseen. Päätöstä edeltävään motivaation vaiheeeseen ja päätöksen jälkeiseen toimeenpanevan motivaation vaiheeseen. Volitiota voidaankin kutsua sinnikkyydeksi pyrkiä kohti tavoitteita. Suomalainen sisu "menen läpi vaikka harmaankiven" on hyvä esimerkki volitionaalisesti toiminnasta. Oppimistilanteissa loppuun saattaminen ei ole kiinni eteen tulevista esteistä tai haasteista vaan oman mielenkiinnon tai tahdonvoiman ylläpitämisestä. Oppija tarvitsee volitiota juuri niissä vaiheissa oppimisprosessia, joissa hän kokee emotionaalisia esteitä tai motivationaalisia vaikeuksia saavuttaa aikaisemmin asettamansa tavoitteet.

Emotionaaliset kontrollistrategiat ovat osa voliotionaalista oppimismotivaation säätelyä. Käyttäessään emotionaalisia kontrollistrategioita opiskelija koettaa hallita niitä tunnetiloja jotka häiritsevät tai estävät tavoitteellista toimintaa ja vähentävät motivaatiota. Emotioiden hallinta on tärkeää motivaation synnyssä ja ylläpidossa ja nämä usein kuuluvat erottamattomasti yhteen. Syy siihen miksi pitkäaikainen sitoutuminen verkko-opiskeluun on vaikeaa voi olla se, että se edellyttää jatkuvaa ja aktiivista volitionaalista kontrollia.

Teknologian merkitys oppimisen ja motivaation säätelyssä näyttää olevan moniuloitteinen. Parhaimmillaan erilaiset teknologiat toimivat oppimisen tuki tai strukturointivälineinä. Esimerkiksi ohjaamalla tilanteeseen sopivien oppimistekniikoiden käyttöön tai struktoroimalla vuorovaikutusprosesseja. On tärkeää ymmärtää ettei sitoutuminen teknologialla tuettuihin oppimismuotoihin ole itsestään selvää eikä motivaation syntyminen ja varsinkaan sen ylläpitäminen ole "automaattista." Emootioiden ja motivaation säätelyn merkitys oppimiselle korostuu erityisesti nyt, kun perinteisestä luokkahuoneopetuksesta ollaan siirtymässä yhä monimuotoisempiin oppimisympäristöihin, joissa vastuu oppimisesta siirtyy opettajalta oppijoille. Teknologiaa hyödyntävät oppimisen mallit ja ympäristöt rakentuvat usein ajatukselle, jossa oppijan rooli on aktiivinen: hän on sitoutunut ja haluaa oppia. Yhteisöllisten, oppimisen itsesäätelyä tukevien teknologiaperustaisten oppimisympäristöjen käyttäminen koulussa voi olla merkittävä tulevaisuuden oppimisen taitojen kehittämisessä. Tulevaisuuden menestyjiä eivät ehkä ole ne, jotka tietävät eniten, vaan ne, joilla on vahvat oppimisen itsesäätelyn taidot ja jotka pystyvät mukautumaan muuttuviin oppimisen tilanteisiin. Keskeistä on myös se, että oppijalla on kykyä ja halua toimia osana ryhmää. Ryhmissä ja verkostoissa rakentuva oppiminen ja osaamisen kehittäminen on tänä päivänä osa yhä useampaa koulu- ja työyhteisöä, ja yhä useammat teknologiset ja tieteelliset innovaatiot syntyvätkin nykyän ryhmän yhteisen, päämäärätietoisen ponnistelun tuloksena. //Lähteet//

//Luento, Motivaatio ja itsesäätely oppimisessa. Kirsi Juntti 31.10.2007

Järvenoja & Järvelä (2006). Motivaation ja emootioiden säätely oppimisprosessin aikana. Teoksessa Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö. Toim. S. Järvelä, P. Häkkinen & E. Lehtinen, WSOY//

Pääsivulle