Fab5+Teema+3.+Reflektiovaihe


 * __Tietoyhteiskunta__**

Tietoyhteiskunnan käsitettä on vaikeaa määritellä yksiselitteisesti, mutta siihen voidaan nähdä liittyvän tiedon, osaamisen, muutoksen, verkostoitumisen ja teknologian merkittävä vaikutus. Vuorensyrjä on määritellyt tietoyhteiskunnan seuraavalla tavalla:"Tietoyhteiskunta on ihmisyhteisö- sen kehityksen siemen on tietotekniikan sijasta inhimillisessä tiedossa ja osaamisessa, ihmisissä, jotka tekevät näitä laitteita ja järjestelmiä ja jotka ottavat niitä haluamiinsa käyttöihin". (KT1-luento 10.10.)

Suomen kehittyminen tietoyhteiskunnaksi on tapahtunut melko nopeasti 1990-luvulta alkaen. Aiemmin Suomi oli köyhä maa, ja sen talous perustui lähinnä luonnovara-alalle, muun muassa metalli- ja puualan teollisuuteen. Viime vuosikymmenillä tapahtunut kehitys on kuitenkin muuttanut yhteiskuntaa, ja nykyisin Suomi nähdään yhtenä maailman johtavimmista tietoyhteiskunnista. Matkapuhelimien ja tietoverkkojen yleistyminen maailmassa on vaikuttanut siihen, että esim. suomalainen Nokia on noussut yhdeksi suurimmista yrityksistä maailmassa. Myös muut matkapuhelimia valmistavat yritykset ovat tärkeitä talousvaikuttajia. Esimerkiksi Nokia on nykyään erittäin tärkeä työnantaja monilla paikkakunnilla.




 * __Uusi talous__**

1990-luvun puolivälin jälkeen tapahtunut kehitys on tuonut mukanaan uusia asioita myös talouden pariin. Tästä esimerkkinä on käsite uusi talous, joka otettiin käyttöön Yhdysvalloissa 1990-luvun puolessa välissä. Uusi talous on internetin ympärille kietoutunut talouden sektori, joka sisältää globalisoitumisen ja uuden tekniikan yhteisvaikutuksen talouselämälle. Uusi talous voidaan nähdä sateenkaarikäsitteeksi, jonka alle voidaan niputtaa ajallemme tyypillisiä ilmiöitä. Suurin yhteinen nimittäjä tälle on muutos ja muutosnopeus. (KT1 luento 10.10.)

Uusi talous asettaa yrityksille uusia haasteita: globalisoituminen, tietotekniikan hyödyntäminen, ydinosaaminen sekä yhteistyön ja verkottumisen tarve. Uudessa taloudessa yritysten menestys perustuu markkinoiden ennustamiseen ja niiden luomiseen. Jotta pärjää, on tieto- ja viestintäteknologioita osattava hyödyntää innovatiivisesti. Myös se, että palvelut ovat nykyään merkittävä osa tuotteita, vaikuttaa yritysten toimintaedellytyksiin. (KT1 luento 10.10) Nykyään toimiva tuote ei välttämättä ole enää kilpailuvaltti vaan se, kuinka hyvä tuotetuki tuotteelle taataan. Esimerkiksi matkapuhelinoperaattoreilla, joilla hinnat ja kuuluvuusalueet ovat suurin piirtein samat, asiakaspalvelun ja tuen saatavuus voi vaikuttaa ostopäätökseen merkittävästi.

Kehittynyt tietoyhteiskunta mahdollistaa entistä parempien julkisten palveluiden tarjoamisen yksilöille ja yhteisöille. Yksilöt pystyvät hyötymään uuteen talouteen liittyvien uusien teknologioiden mahdollisuuksista niin kuluttajina, työntekijöinä kuin kansalaisinakin. (KT1 luento 10.10) Suomessa tietokone ja internet ovat osa normaalia arkea ja Suomessa on tehty paljon työtä, jotta laajakaistayhteyden saataisiin kaikkien käyttöön. Oulussa kaupunkilaisilla on mahdollisuus PanOulu -verkon kautta ilmaiseen wlan-yhteyteen esim. kirjastoissa, keskustassa ja yliopistolla. Kuluttajat hyötyvät yritysten kilpailusta tietenkin myös edullisten tuotteiden ja palveluiden muodossa. Teleoperaattoreiden välisen kovan kilpailun vuoksi lankapuhelimet ovat jääneet historiaan, sillä kännykkäpuhelut tulevat loppujen lopuksi halvemmiksi, kun kaikilla muillakin on kännykät. Verkkopalvelut ovat tänä päivänä kattavat, ja internetistä voi hoitaa lähes kaikki asiat kuten laskujen maksamisen, lippujen ostamisen, hakemusten lähettämisen ja yleensäkin kaikenlaisen tiedonhaun. Internetissä hoituvat myös työnhaku, matkan suunnittelu ja jopa postipakettien seuraaminen. Tämä asettaa myös vaatimuksia yrityksille, sillä kuluttajat odottavat yritykseltä laadukkaita verkkosivuja ja mahdollisesti myös verkkopalveluita.



__**Koulutus ja hyvinvointi**__

Tavanomaisista tietoyhteiskunnista poiketen Suomi on samaan aikaan myös hyvin kehittynyt hyvinvointivaltio (KT1 luento 10.10). Suomessa koulutus on kaikille ilmaista lastentarhasta yliopistoon. Vaikka epätasa-arvo onkin yksi tietoyhteiskunnan vaaroista, niin Suomessa opiskelija pystyy valitsemaan koulupaikkansa oman suuntautumisen ja kiinnostumisen perusteella, eikä sen perusteella, mihin hänellä on varaa. Esimerkiksi perheen sosiaalinen asema ei siis määrää Suomessa lapsien koulutusta tai sitä, millainen tulevaisuus heillä tulee olemaan. Myöskään aikaisemmat valinnat koulutuksessa eivät poissulje jatko-opintoja korkeakoulussa, sillä korkeakouluopinnot voi aloittaa sekä lukio- että ammattikoulupohjalta. Lisäksi kuka tahansa voi opiskella korkeakouluopintoja avoimessa yliopistossa, sekä etäopiskelun kautta. Näin opiskelumahdollisuudet ovat taattu melko hyvin kaikille suomalaisille. (KT1 luento 10.10.).

Tietoyhteiskunta tuo mukanaan muutoksia myös koulutuksen pariin, sillä kyky oppia uutta on yhä tärkeämpi asia ihmisen työssä pärjäämiselle. Kyky soveltaa ja käyttää uutta tietoa yhä muuttuvammassa maailmassa on haaste myös opiskelijoille. On oltava valmis oppimaan uutta niin koulussa kuin työpaikalla, jotta pysyy ajassa mukana. Enää ei riitä, että oppii jotkut tietyt asiat koulutuksen avulla, vaan uutta on opittava läpi elämän. Jos vertaa nykyistä koulu- ja opiskelumaailmaa siihen, mitä se oli vaikkapa 15 vuotta sitten, voi eroja nähdä selvästi. Nykyinen yhteiskunta vaatii ihmisiltä teknisten taitojen osaamista, ja vaikkapa tiedon hakemiseen liityviä (kriittisiäkin) taitoja aivan toisella tavoin kuin ennen.


 * __Kulttuuri__**

Samalla kun uusi teknologia tulee talouselämän kautta mukaan arkielämään, se vaikuttaa väistämättä myös kulttuuriin. Uusi teknologia mahdollistaa esimerkiksi ihmisten työkentelyn ajasta ja paikasta riippumatta, mikä voidaan nähdä sekä hyvänä että huonona asiana. Hyvää tässä teknologian käytössä on juuri se, että ihmiset voivat joustaa arkielämänsä ajankäytössä paljon, kun on mahdollista työskennellä kotona vaikkapa iltaisin tai viikonloppuisin. Toisaalta ongelmaksi voi muodostua juuri se, että ihmiset pyrkivät toimimaan liiankin tehokkaasti rasittaen itseään yli omien voimavarojensa. Esimerkiksi erilaisten piristeiden käyttö opiskelumaailmassa on yleistynyt, kun ihmiset pyrkivät nukkumaan vähemmän ja työskentelemään enemmän. Tälläinen työskentely taas voi näkyä pahana olona yksilöiden voiden psyykkisesti huonosti. Uusi teknologia siis tuo mukanaan myös negatiivisia asioita ja muutoksia yksilön elämään sekä koko kulttuuriin. (KT1 luento 10.10.)

Internetin avoimuuden vuoksi kuka tahansa voi laittaa mitä tahansa verkkoon, eikä internetiin laitettua aineistoa periaatteessa valvo kukaan. Kuitenkin esim. tekijänoikeuksia, ihmisen yksilöllistä suojaa sekä lakeja rikkovia aineistoja pyritään poistamaan. Tietoyhteiskunnan vaarana onkin yksityisyyden häviäminen, kun ihmisten tekemiset pystytään jäljittämään hyvinkin tarkasti teknologian avulla. Internetin käyttö jättää palvelimille erilaisia jälkiä käyttäjästä ja ihmiset laittavat itsestään monenlaista tietoa ja materiaalia verkkoon. Etenkin ajattelemattomat nuoret saattavat laittaa nettiin sellaista aineistoa, joka voi aiheuttaa ongelmia myöhemmin, esim. epäedullisia kuvia itsestään. Internetistä voi olla mahdotonta poistaa jotain, mikä sinne on kerran laitettu, sillä maailmanlaajuisen verkoston vuoksi materiaali pystytään hetkessä tallentamaan koneille ja palvelimille eri puolilla maailmaa. "Googlettamalla" voi löytää itsestään tai muista ihmisistä paljon tietoa internetistä, mutta läheskään aina ei voi itse vaikuttaa siihen, millaista tietoa verkkoon itsestä laitetaan ja millaisen kuvan se henkilöstä antaa.

Tiina Hämäläinen, KT1:n luento 10.10.2007

__Takaisin__